KURZUS: Pénzügyi és gazdasági elemzés, tervezés és ellenőrzés

MODUL: I. modul Pénzügyi és gazdasági elemzés, tervezés

1. lecke: A pénzügyi jelentések, beszámolók adattartalma, fundamentális elemzése

| Kiegészítés az egyes vagyoncsoportok további vizsgálatára
Az immateriális javak és tárgyi eszközök vizsgálata kiterjedhet a csoporton belüli megoszlási viszonyszámok változására, az értékcsökkenésre (terv szerinti, terven felüli és visszaírása), a csoporton belüli megoszlási viszonyszámok változása, az esetleges értékhelyesbítésekre, használhatóságukra.
A tárgyi eszközök esetében célszerű megvizsgálni az időszaki beruházások abszolút és relatív nagyságát.
A befektetett pénzügyi eszközök esetében abszolút eltérésekkel érdemes számolni. A vizsgálat kiterjedhet a csoport egyes összetevőinek alakulására, a befektetések után kapott osztalékra, a kapott kamatokra, árfolyam- és értékváltozásokra, esetleges értékvesztésre és ezek alapján a befektetések értékelésére. Fontos lehet elemzési szempontból és esetleges átsorolásuk a forgatási célú értékpapírok közé.
A készletek esetében elsősorban relatív eltéréseket érdemes számolni. Viszonyítási alapként ajánlható a megfelelő készlethez kapcsolódó költségnem.
anyagok: anyagköltség (anyagfelhasználás) áruk: eladott áruk beszerzési értéke és közvetített szolgáltatás befejezetlen és félkész és késztermékek: közvetlen termelési költség
Fontos információ, hogy vannak-e elfekvő készletek, illetve kell-e elszámolni értékvesztést a készletek után. Készletigényes tevékenységnél a készletek forgási sebességének vizsgálata (l. hatékonysági mutatók) elengedhetetlen.
A követelések esetében be kell mutatni megoszlásukat fontosabb vevők szerint, lejáratuk szerint (a vállalkozás hatáskörébe tartozik az időperiódusok megállapítása), a jelentősebb kétes, peresített, behajthatatlan követeléseket. Egyéb vizsgálati szempontok lehetnek aszerint, hogy belföldi, vagy exportkövetelés, esetleg fizetési módok szerinti. A követelések kiemelkedő mutatószáma a vevő futamidő (ami megbontható a vállaltcsoporton belüli és kívüli vevőkre).
A forgatási célú értékpapírok esetében fontos lehet az összetételük a mérlegcsoporton belül, hozamuk, vételi és eladási árfolyam-különbözeteik, értékvesztéseik és esetleges átsorolásaik a befektetett eszközök közé.
A pénzeszközök vizsgálatát l. a likviditás elemzésénél.
A saját tőke esetében elsősorban az abszolút és a belső szerkezeti változásokat kell vizsgálni. Célszerű vizsgálni az eredménytartalék és az adózott eredmény változását, mert ez a forrása a saját tőke növekedésének. A saját tőke és a jegyzett tőke aránya rendkívül fontos a vállalkozás külső megítélése szempontjából.
A céltartalékoknál elsősorban a képzés jogcímét érdemes vizsgálni.
A kötelezettségek esetében megvizsgálandó a mérlegcsoporton belüli megoszlás változása és az egyes csoportok futamideje, ami szorosan kapcsolódik a vállalkozás finanszírozási kérdéseihez is (l. részletesebben a tőkeszerkezeti, az adósságállományra vonatkozó és a pénzügyi helyzet vizsgálatánál).
A kötelezettségeknél gyakori és fontos hatékonysági mutatószám a szállítók futamideje (összevetésben a vevők futamidejével, és a kapcsolódva a likviditási helyzet vizsgálatához).
Az időbeli elhatárolásoknál, ha mértékét jelentősnek minősítjük, célszerű megvizsgálni, hogy milyen gazdasági események kapcsán jöttek létre.
A fenti információk forrása (éves és összevont éves beszámoló esetén) a kiegészítő melléklet lehet.

| Egy hazai vállalkozás beszámolójának vizsgálata (esettanulmány)
A továbbiakban egy hazai vállalkozás beszámolójának vizsgálata következik. (A beszámoló itt közölt adatai megtalálhatók elektronikus formában közzé téve, mindazonáltal a vállalkozás neve és a vizsgált időszakok nincsenek beazonosítva.) Az elemzés során a mutatószámok minősítésén és összefüggéseik vizsgálatán van a hangsúly, de ehhez sok esetben szükséges a mutatószámok kiszámítása is.
Az átfogó elemzés lényeges pontja, hogy a beszámoló tanulmányozása során a vállalkozás és környezetének pontos ismerete nélkül is megválaszolhatók olyan kérdések, amelyek segítségével jellemezhető lesz az elemezni kívánt cég.
Az alábbiakban feltett kérdésekhez kapcsolódó válaszokban egészítse ki a hiányzó szavakat! A számokat számjeggyel írja, a sorszámnevet számjeggyel és utána ponttal!
Milyen típusú tárgyi eszközei vannak? Elsősorban , amelyek a közvetlenül szolgálják a vállalkozás tevékenységét.
Milyen típusú készletei vannak? , amelyekből azonban nem állít elő, hiszen nincsenek kész-, félkésztermékei és befejezetlen termelése.
Termelő vagy szolgáltató tevékenységet folytat? A fentiek alapján tevékenységet folytat.
Kivel szemben állnak fenn a követelései? Vevőkkel és vállalkozással szemben.
Vannak-e kapcsolt vállalkozásai?
| Igen.
| Nem.
Mi mondható el a pénzeszközökről? Összegük változó a fordulónapon. A pénzkészlet döntő része a van.
Mi jellemzi az időbeli elhatárolásokat? Értékük változó, nagyságrendjük nem elhanyagolható.
Mekkora a jegyzett tőke? e Ft, a növekvő tőkéhez képest egyre alacsonyabb arányú.
Mire következtethetünk az adózott eredményből és az eredménytartalék nagyságából? A vállalkozás folyamatosan , amit folyamatosan visszaforgat és növeli vele az eredménytartalékot.
Mit mutatnak a céltartalékok mérlegsorok? Nincsenek céltartalékok.
Hogyan értékelhetjük a hosszú és rövid lejáratú kötelezettségeket? A hosszú lejáratú kötelezettségek , a rövid lejáratúak jelentős része a kapcsolt vállalkozással szemben áll fenn.
Mi állapítható meg a vállalkozás finanszírozásáról? forrásból történik jelentős részben, és kapcsolt vállalkozás által.
Hogyan változott a mérlegfőösszeg? Folyamatosan , kivéve a 4. évet, ahol kiugróan magas a vagyon értéke.
Hogyan változott az értékesítés nettó árbevétele? (Az évszámot számmal jelölje!) Folyamatosan nőtt, kivéve a évet, ahol visszaesés mutatkozik.
Hogyan változtak az üzemi eredményhez kapcsolódó ráfordítások, költségek? Folyamatosan , kivéve az anyagjellegű ráfordításokat a 4. évben.
Mi jellemzi a pénzügyi eredményt a vizsgált időszakban? Folyamatosan .
Mi jellemzi az adózott eredményt a vizsgált időszakban? Változó, nem mutat tendenciát.
Mérleg "A" típus ESZKÖZÖK
Ssz | Megnevezés | 1 | 2 | 3 | 4 | 5
A | Befektetett eszközök | 918 313 | 1 012 985 | 1 613 878 | 2 565 368 | 2 690 489
I | Immateriális javak |  |  |  |  |
II | Tárgyi eszközök | 918 313 | 1 012 985 | 1 613 878 | 2 565 368 | 2 690 489
1 | Ingatlanok és a kapcsolódó vagyoni értékű jogok | 3 568 | 16 560 | 18 685 | 537 787 | 532 278
2 | Műszaki berendezések, gépek, járművek | 645 589 | 970 460 | 1 567 606 | 2 005 510 | 2 077 018
3 | Egyéb berendezések, felszerelések, járművek | 21 472 | 25 965 | 26 314 | 22 071 | 27 279
4 | Tenyészállatok |  |  |  |  |
5 | Beruházások, felújítások | 247 684 | 0 | 1 273 | 0 | 53 914
6 | Beruházásokra adott előlegek |  |  |  |  |
7 | Tárgyi eszközök értékhelyesbítése |  |  |  |  |
III | Befektetett pénzügyi eszközök |  |  |  |  |
B | Forgóeszközök | 552 514 | 611 620 | 1 157 091 | 1 379 586 | 956 134
I | Készletek | 52 012 | 31 369 | 21 921 | 21 829 | 31 668
1 | Anyagok | 52 012 | 31 369 | 21 921 | 21 717 | 31 546
2 | Befejezetlen termelés és félkész termékek |  |  |  |  |
3 | Növedék-, hízó- és egyéb állatok |  |  |  |  |
4 | Késztermékek |  |  |  |  |
5 | Áruk |  |  |  | 112 | 122
6 | Készletekre adott előlegek |  |  |  |  |
II | Követelések | 331 737 | 417 976 | 775 350 | 807 135 | 689 254
1 | Követelések áruszállításból és szolgáltatásból (vevők) | 144 481 | 98 695 | 253 059 | 181 427 | 412 914
2 | Követelések kapcsolt vállalkozással szemben | 140 403 | 268 082 | 423 563 | 453 788 | 173 706
3 | Köv. jelentős tulajd. r. v. váll. szemben |  |  |  |  |
4 | Köv. egyéb r. v. váll. szemben |  |  |  |  |
5 | Váltókövetelések |  |  |  |  |
6 | Egyéb követelések | 46 853 | 51 199 | 98 728 | 171 920 | 102 634
III | Értékpapírok |  |  |  |  |
IV | Pénzeszközök | 168 765 | 162 275 | 359 820 | 550 622 | 235 212
1 | Pénztár, csekkek | 309 | 599 | 597 | 313 | 357
2 | Bankbetétek | 168 456 | 161 676 | 359 223 | 550 309 | 234 855
C | Aktív időbeli elhatárolások | 106 898 | 163 099 | 72 844 | 80 704 | 35 855
1 | Bevételek aktív időbeli elhatárolása | 106 066 | 161 296 | 71 888 | 75 154 | 29 041
2 | Költségek, ráfordítások aktív időbeli elhatárolása | 832 | 1 803 | 956 | 5 550 | 6 814
3 | Halasztott ráfordítások |  |  |  |  |
| ESZKÖZÖK (AKTIVÁK) ÖSSZESEN | 1 577 725 | 1 787 704 | 2 843 813 | 4 025 658 | 3 682 478
Mérleg "A" típus FORRÁSOK
Ssz | Megnevezés | 1 | 2 | 3 | 4 | 5
D | Saját tőke | 1 022 376 | 1 518 223 | 2 014 550 | 2 118 340 | 2 382 244
I | Jegyzett tőke | 25 000 | 25 000 | 25 000 | 25 000 | 25 000
| Ebből: visszavásárolt tulajdoni rész. névértéken |  |  |  |  |
II | Jegyzett, de még be nem fizetett tőke (-) |  |  |  |  |
III | Tőketartalék |  |  |  |  |
IV | Eredménytartalék | 767 433 | 997 376 | 1 493 223 | 1 989 550 | 2 093 340
V | Lekötött tartalék |  |  |  |  |
VI | Értékelési tartalék |  |  |  |  |
VII | Adózott eredmény | 229 943 | 495 847 | 496 327 | 103 790 | 263 904
E | Céltartalékok |  |  |  |  |
F | Kötelezettségek | 468 736 | 204 976 | 708 313 | 1 837 904 | 1 162 656
I | Hátrasorolt kötelezettségek |  |  |  |  |
3 | Hátrasorolt köt. egyéb gazdálkodóval szemben |  |  |  |  |
II | Hosszú lejáratú kötelezettségek | 0 | 0 | 469 680 | 877 076 | 725 728
1 | Hosszú lejáratra kapott kölcsönök |  |  |  |  |
2 | Átváltoztatható és átváltozó kötvények |  |  |  |  |
3 | Tartozások kötvénykibocsátásból |  |  |  |  |
4 | Beruházási és fejlesztési hitelek |  |  |  |  |
5 | Egyéb hosszú lejáratú hitelek |  |  |  |  |
6 | Tartós kötelezettségek kapcsolt váll. szemben | 0 | 0 | 469 680 | 877 076 | 725 728
7 | Tartós kötelezettségek j.t.v. váll. szemben |  |  |  |  |
8 | Tartós kötelezettségek e.r. v. váll. szemben |  |  |  |  |
9 | Egyéb hosszú lejáratú kötelezettségek |  |  |  |  |
III | Rövid lejáratú kötelezettségek | 468 736 | 204 976 | 238 633 | 960 828 | 436 928
1 | Rövid lejáratú kölcsönök |  |  |  |  |
| - ebből: az átváltoztatható és átváltozó kötvények |  |  |  |  |
2 | Rövid lejáratú hitelek |  |  |  |  |
3 | Vevőktől kapott előlegek |  |  |  |  |
4 | Köt. áruszállításból és szolgáltatásból (szállítók) | 135 891 | 51 714 | 37 837 | 418 052 | 71 524
5 | Váltótartozások |  |  |  |  |
6 | Rövid lej. köt. kapcsolt vállalkozással szemben | 248 630 | 52 114 | 102 250 | 455 267 | 169 079
7 | Rövid lej. köt. j.t.r. váll. szemben |  |  |  |  |
8 | Rövid lej. köt. egyéb r.v. váll. szemben |  |  |  |  |
9 | Egyéb rövid lejáratú kötelezettségek | 84 215 | 101 148 | 98 546 | 87 509 | 196 325
G | Passzív időbeli elhatárolások | 86 613 | 64 505 | 120 950 | 69 414 | 137 578
1 | Bevételek passzív időbeli elhatárolása |  |  |  |  |
2 | Költségek, ráfordítások passzív időbeli elhatárolás | 86 613 | 64 505 | 120 950 | 69 414 | 137 578
3 | Halasztott bevételek |  |  |  |  |
| FORRÁSOK (PASSZÍVÁK) ÖSSZESEN | 1 577 725 | 1 787 704 | 2 843 813 | 4 025 658 | 3 682 478
Eredménykimutatás (összköltség eljárással)
Ssz | Megnevezés | 1 | 2 | 3 | 4 | 5
1 | Belföldi értékesítés nettó árbevétele | 1 259 744 | 1 475 755 | 1 357 840 | 1 234 849 | 2 045 993
2 | Export értékesítés nettó árbevétele | 378 209 | 1 266 623 | 1 934 464 | 1 637 801 | 1 601 901
I | Értékesítés nettó árbevétele | 1 637 953 | 2 742 378 | 3 292 304 | 2 872 650 | 3 647 894
3 | Saját termelésű készletek állományváltozása |  |  |  |  |
4 | Saját előállítású eszközök aktivált értéke |  |  |  |  |
II | Aktivált saját teljesítmények értéke | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
III | Egyéb bevételek | 11 750 | 14 920 | 15 358 | 15 574 | 14 423
| Ebből: visszaírt értékvesztés |  |  |  |  |
5 | Anyagköltség | 212 756 | 281 301 | 246 506 | 200 870 | 261 719
6 | Igénybe vett szolgáltatások értéke | 521 824 | 973 738 | 1 334 271 | 1 149 401 | 1 450 492
7 | Egyéb szolgáltatások értéke | 20 758 | 33 521 | 43 440 | 48 127 | 48 723
8 | Eladott áruk beszerzési értéke | 0 | 51 | 11 120 | 2 150 | 0
9 | Eladott (közvetített) szolgáltatások értéke | 34 748 | 33 592 | 33 144 | 35 865 | 36 849
IV | Anyagjellegű ráfordítások | 790 086 | 1 322 203 | 1 668 481 | 1 436 413 | 1 797 783
10 | Bérköltség | 340 746 | 449 636 | 584 176 | 697 485 | 860 125
11 | Személyi jellegű egyéb kifizetések | 44 169 | 55 285 | 65 501 | 94 787 | 111 726
12 | Bérjárulékok | 134 440 | 187 431 | 189 713 | 229 538 | 237 458
V | Személyi jellegű ráfordítások | 519 355 | 692 352 | 839 390 | 1 021 810 | 1 209 309
VI | Értékcsökkenési leírás | 47 826 | 105 947 | 153 112 | 205 297 | 257 660
VII | Egyéb ráfordítások | 44 483 | 77 936 | 84 160 | 82 656 | 90 353
| Ebből: értékvesztés |  |  |  |  |
A | Üzemi (üzleti) tevékenység eredménye | 247 953 | 558 860 | 562 519 | 142 048 | 307 212
13 | Kapott (járó) osztalék, részesedés |  |  |  |  |
14 | Részesedésekből származó bevételek és árfolyamnyereségek |  |  |  |  |
15 | Befektetett pü-i eszk-ből szárm. bev. és árfnyer. |  |  |  |  |
16 | Egyéb kapott kamatok és kamatjellegű bevételek | 303 | 51 | 15 | 19 | 47
| Ebből: kapcsolt vállalkozástól kapott |  |  |  |  |
17 | Pénzügyi műveletek egyéb bevételei | 19 912 | 27 544 | 33 532 | 15 183 | 23 772
VIII | Pénzügyi műveletek bevételei | 20 215 | 27 595 | 33 547 | 15 202 | 23 819
18 | Részesedésekből származó ráfordítások és árfolyamveszteségek |  |  |  |  |
19 | Befektetett pü-i eszközökből sz. ráf. és árf.veszt. |  |  |  |  |
20 | Fizetendő kamatok és kamatjellegű ráfordítások | 2 | 7 | 152 | 4 741 | 8 259
21 | Rész., értékpap., tartós kölcs., bankbet. ért.veszt. |  |  |  |  |
22 | Pénzügyi műveletek egyéb ráfordításai | 13 761 | 35 913 | 46 323 | 36 378 | 35 718
IX | Pénzügyi műveletek ráfordításai | 13 763 | 35 920 | 46 475 | 41 119 | 43 977
B | Pénzügyi műveletek eredménye | 6 452 | -8 325 | -12 928 | -25 917 | -20 158
C | Adózás előtti eredmény | 254 405 | 550 535 | 549 591 | 116 131 | 287 054
X | Adófizetési kötelezettség | 24 462 | 54 688 | 53 264 | 12 341 | 23 150
D | Adózott eredmény | 229 943 | 495 847 | 496 327 | 103 790 | 263 904
Kiegészítő adatok a beszámoló elemzéséhez
A vállalkozás korlátolt felelősségű társasági formában működik Magyarországon, leányvállalatként és egy külföldi cégcsoport tagja. Fő tevékenysége a vasúti áruszállítás. Kiegészítő melléklete alapján 2017-ben hét kapcsolt vállalkozással szemben mutatott ki követelést és rövidlejáratú kötelezettséget is.
Hosszú lejáratú kötelezettségeit is a cégcsoporton belülre kell visszafizetnie.
Számviteli politikája a vizsgált időszakban nem változott. Legjellemzőbb ismérvei a kiegészítő melléklet alapján.
"A Kft. könyveit a kettős könyvvitel szabályai szerint vezeti, "A" típusú mérleget és összköltséges eredmény-kimutatást alkalmaz.
Az értékcsökkenési leírást kizárólag lineáris módszerrel állapítja meg. A leírási kulcsok megegyeznek a tárgyi eszköz hasznos élettartamának megfelelő mértékekkel - szellemi termékeknél 33%, ingatlanoknál 6%, tárgyi eszközöknél 14,5%. A 100.000,- Ft alatti egyedi beszerzési értékű tárgyi eszközök egy összegben, azonnal leírásra kerülnek. Az 1 millió Ft bruttó érték feletti immateriális javak és tárgyi eszközök beszerzésével meg kell állapítani az eszköz hasznos élettartama végén várható maradványértéket. Ez mozdonyoknál az aktuális vashulladék ár, gépkocsiknál a várható eladási ár figyelembevételével történik. A tervezett értékcsökkenést a maradványértékkel csökkentett bekerülési ár és a hasznos élettartam alapján kell kiszámítani.
A befektetett eszközöket beszerzési áron értékeli.
Jelentős összegű hibának az számít, ha a mérleg főösszeg 2 százalékát meghaladják az ellenőrzés, vagy önellenőrzés által évenként külön-külön megállapított hibák és hibahatások - eredményt, saját tőkét növelő és csökkentő - értékének előjeltől független együttes összege.
Devizás eszközeit, követeléseit és kötelezettségeit az év fordulónapján átértékeli az akkori MNB deviza középárfolyamon és a nem realizált árfolyam különbözetet nettó módon mutatja ki a mérlegben.
A vásárolt készletek (anyagok és áruk) értékelése a könyvekben átlagár alapján történik.
Vevőkövetelések értékvesztését akkor kell elszámolni, ha a kintlévőség várhatóan megtérülő összege alacsonyabb, mint a könyv szerinti érték. Az értékvesztésnél a követeléseket egyedileg kell minősíteni."
A műszaki gépek, berendezések, járművek záró bruttó és nettó értéke a vizsgált időszakban (e Ft) a kiegészítő melléklet adatai alapján
Megnevezés | 1 | 2 | 3 | 4 | 5
Nettó érték | 645588 | 970460 | 1567606 | 2005510 | 2077018
Bruttó érték | 717650 | 1135986 | 1865265 | 2489833 | 2772842
A vizsgált vállalkozás vagyoni, pénzügyi és jövedelmi helyzetére jellemző viszonyszámok, mutatószámok, az eszköz és forrásfőcsoportok arányai a vagyonon belül
Befektetett eszközök | 0,58 | 0,57 | 0,57 | 0,64 | 0,73
Forgóeszközök | 0,35 | 0,34 | 0,41 | 0,34 | 0,26
Aktív időbeli elhatárolások | 0,07 | 0,09 | 0,03 | 0,02 | 0,01
Összesen | 1,00 | 1,00 | 1,00 | 1,00 | 1,00
Saját tőke | 0,65 | 0,85 | 0,71 | 0,53 | 0,65
Céltartalékok |  |  |  |  |
Kötelezettségek | 0,30 | 0,11 | 0,25 | 0,46 | 0,32
Passzív időbeli elhatárolások | 0,05 | 0,04 | 0,04 | 0,02 | 0,04
Összesen | 1,00 | 1,00 | 1,00 | 1,00 | 1,00
A vagyon szerkezete
A számolásnál a számviteli kerekítés szabályai szerint 2 tizedesre kerekítsen! A megoszlásokat, mutatószámokat együtthatós formában írja be a megoldásba!
Az eszközökön belül a tárgyi eszközök vannak túlsúlyban, tehát további vizsgálatuk javasolt.
1. Mutassa be összetételük szerint a tárgyi eszközöket!
Megnevezés | 1 | 2 | 3 | 4 | 5
Ingatlanok és a kapcsolódó vagyoni értékű jogok |  |  |  |  |
Műszaki berendezések, gépek, járművek |  |  |  |  |
Egyéb berendezések, felszerelések, járművek |  |  |  |  |
Beruházások, felújítások |  |  |  |  |
Tárgyi eszközök összesen | 1,00 | 1,00 | 1,00 | 1,00 | 1,00
2/a. Mutassa be a tárgyi eszközöket használhatósági fokuk szerint!
Megnevezés | 1 | 2 | 3 | 4 | 5
Elhasználtság |  |  |  |  |
2/b. Minősítse a kapott értékeket! A kapott értékek , a indokoltak voltak.
A forgóeszközökön belül a követelések aránya a legmagasabb, tehát további vizsgálatuk javasolt.
3. Mutassa be a követeléseket összetétel szerint (kapcsolt felek, vevők, egyéb)!
Megnevezés | 1 | 2 | 3 | 4 | 5
Követelések áruszáll-ból és szolg-ból (vevők) |  |  |  |  |
Követelések kapcsolt vállalkozással szemben |  |  |  |  |
Egyéb követelések |  |  |  |  |
Követelések összesen | 1,00 | 1,00 | 1,00 | 1,00 | 1,00
A saját tőke aránya stabil, bizonyos években magas.
4. Indokolja meg saját tőke növekedését a rendelkezésére álló adatok alapján! A képződött nyereséget a tulajdonosok nem veszik ki , így az növeli.
5. Milyen mutatóval tudná alátámasztani állítását? Például a saját tőke változásának aránya (adózott /jegyzett tőke).
A kötelezettségek a vizsgált időszakban jelentős ingadozást mutatnak, de arányuk sosem magas (miután változásuk épen a saját tőkével ellentétes).
6. Mi lehet az oka a 4. és 5. év magas értékeinek? A felvétele.
7. Mondjon olyan mérlegsort az eszköz oldalról, amivel kapcsolatban állhat ez a változás! A és műszaki berendezések, gépek, járművek.
8/a. Számítsa ki a nettó forgótőke értékét a vizsgált években!
Megnevezés | 1 | 2 | 3 | 4 | 5
Nettó forgótőke (eFt) |  |  |  |  |
8/b. Állapítsa meg, milyen finanszírozási stratégiát folytat a vállalkozás! A vállalkozás finanszírozási stratégiát folytat.
9/a. Számítsa ki a tőkefeszültség mutatót mind az öt évben és értékelje!
Megnevezés | 1 | 2 | 3 | 4 | 5
Tőkefeszültségi mutató |  |  |  |  |
9/b. értékelje a tőkefeszültség mutatókat! A 4. évben különösen , de javít a helyzeten, hogy a vállalkozás csoporton hitelt vett fel.
A pénzügyi helyzethez kapcsolódó mutatószámok és értékelésük
A) Adósságszolgálati mutatók
A hosszú lejáratú kötelezettségekkel rendelkező vállalkozások és a hitelező/kölcsönt nyújtó számára is lényeges kérdés, hogy biztosított-e a tőke és a kamatok visszafizetése a futamidő alatt, a szerződésnek megfelelően. Ennek igazolására számítható az adósságszolgálati fedezeti mutató. Mindazonáltal a tőkefeszültségi mutató értékeléséhez is szükség van az adósságszolgálati fedezeti mutatóra, hogy látható legyen, a képződő jövedelem fedezi-e a hosszú lejáratú hitelek törlesztését.
10. Számítsa ki a adósságszolgálati fedezeti mutatót és értékelje, ha az éves törlesztőrészletek a következőképpen alakultak!
Megnevezés | 3 | 4 | 5
Évi törlesztés e Ft | 94000 | 149000 | 149000
Adósságszolgálati fedezeti mutató |  |  |
11. Értékelje az adósságszolgálati fedezeti mutatót a vizsgált időszakban! Minden vizsgált évben megfelelő nyújt az értékcsökkenéssel növelt adózott eredmény a törlesztés .
B) Likviditási mutatók
A fizetőképesség rövid távú vizsgálata kulcskérdés a vállalkozások szempontjából. A likviditás fenntartása elengedhetetlen a vállalkozás szempontjából. Ha a fizetőképességet egy időpontra számítják, statikus, ha időtartamra, dinamikus likviditásról van szó. Ez utóbbihoz az eredménykimutatás vagy a cash flow adatai is szükségesek.
12. A likviditási ráta fokozatait vizsgálva melyeket célszerű kiszámolni a statikus likviditási mutatók közül? Likviditási ráta, pénzhányad/pénzeszköz mutató, mert a értéke a vállalkozásnál .
13/a. Számítsa ki a kiválasztott statikus, az üzemi eredmény, majd a 2. leckében található működési cash flow segítségével a dinamikus mutatókat!
Megnevezés | 1 | 2 | 3 | 4 | 5
Likviditási ráta |  |  |  |  |
Pénzhányad mutató |  |  |  |  |
Dinamikus likviditás - üzemi eredmény |  |  |  |  |
Dinamikus likviditás - működési cash flow |  |  |  |  |
13/b. Minősítse a kapott eredményt! Az első két, statikus mutató értékei megfelelnek az értékeknek, viszont a működési cash flow-ból számított dinamikus likviditási mutató értéke az . évben nem elfogadható. (Az évszámot számmal jelölje!)
A likviditási mutatók bemutatását és értékelést nagyban segíti, ha a vevők és szállítók forgási idő mutatóit az elemzés ezen pontjához kapcsoljuk.
A mutatók az alábbiak szerint alakultak a vizsgált időszakban:
Megnevezés | 1 | 2 | 3 | 4 | 5
vevők átfutási ideje (nap) | 44 | 39 | 53 | 77 | 54
vevők átfutási ideje, kapcsolt váll. nélkül (nap) | 38 | 29 | 42 | 56 | 48
szállítók átfutási ideje (nap) | 46 | 53 | 10 | 28 | 36
14. Vonjon le három következtetést a fenti táblázat adataiból! A szállítóknak kell fizetni, mint ahogy a vevői követelések befolynak. A vevők átfutási idejét a kapcsolt vállalkozások jelentősen . Likviditási szempontból ez a helyzet .
A jövedelmezőségi ráták és a hozzájuk kapcsolódó kérdések
Egy vállalkozás jövedelmezősége megmutatja, hogy az adott időszakban a rendelkezésre álló forrásokat és az ezekből beszerzett és működtetett eszközöket milyen eredményességgel használta fel.
A jövedelmezőség átfogó elemzése során az egyes eredménykategóriákat valamilyen vetítési alaphoz viszonyítjuk (pl. árbevétel, saját tőke, eszközök értéke), ami lehetőséget biztosít összehasonlításra más vállalkozások, az iparág adataival, illetve a vállalkozás saját korábbi adataival. A beszámolóban közölt adatok tájékoztatást adnak a külső felhasználónak az eredményesség változásáról. Az eredménykategóriákat és a vetítési alapokat is a vállalkozások saját döntésük alapján választják, de mindenképpen igaz, hogy alakulását, a főbb befolyásoló tényezőket nem célszerű egyetlen mutató alapján vizsgálni.
A különböző mutatószámok képzése előtt meg kell vizsgálni az üzemi eredmény legfontosabb tényezőinek alakulását.
15. Vizsgálja meg az árbevétel és a költségnemek alakulását a vizsgált időszakban!
Belföldi értékesítés nettó árbevétele | 1 259 744 | 1 475 755 | 1 357 840 | 1 234 849 | 2 045 993
Export értékesítés nettó árbevétele | 378 209 | 1 266 623 | 1 934 464 | 1 637 801 | 1 601 901
Értékesítés nettó árbevétele | 1 637 953 | 2 742 378 | 3 292 304 | 2 872 650 | 3 647 894
Anyagköltség | 212 756 | 281 301 | 246 506 | 200 870 | 261 719
Igénybe vett szolgáltatások értéke | 521 824 | 973 738 | 1 334 271 | 1 149 401 | 1 450 492
Egyéb szolgáltatások értéke | 20 758 | 33 521 | 43 440 | 48 127 | 48 723
Eladott áruk beszerzési értéke | 0 | 51 | 11 120 | 2 150 | 0
Eladott (közvetített) szolgáltatások értéke | 34 748 | 33 592 | 33 144 | 35 865 | 36 849
Anyagjellegű ráfordítások | 790 086 | 1 322 203 | 1 668 481 | 1 436 413 | 1 797 783
Bérköltség | 340 746 | 449 636 | 584 176 | 697 485 | 860 125
Személyi jellegű egyéb kifizetések | 44 169 | 55 285 | 65 501 | 94 787 | 111 726
Bérjárulékok | 134 440 | 187 431 | 189 713 | 229 538 | 237 458
Személyi jellegű ráfordítások | 519 355 | 692 352 | 839 390 | 1 021 810 | 1 209 309
Értékcsökkenési leírás | 47 826 | 105 947 | 153 112 | 205 297 | 257 660
Üzemi (üzleti) tevékenység eredménye | 247 953 | 558 860 | 562 519 | 142 048 | 307 212
Vonjon le belőle következtetéseket! Az értékesítés nettó árbevétele az első három évben jelentős ütemben növekedett, a 4. évben visszaesett, majd az utolsó évben ismét jelentősen nőtt. A ráfordításcsoportok közül a legnagyobb hányadot az ráfordítások teszik ki, hozzávetőleg %-ot. A személyi jellegű költségek folyamatosan . Az üzemi eredmény ennek megfelelően ingadozott.
Az átlagos statisztikai állományi létszám a vizsgált időszakban a következőképpen alakult:
Megnevezés | 1 | 2 | 3 | 5 | 5
Átlagos statisztikai állományi létszám | 102 | 133 | 159 | 164 | 180
16. Számítsa ki, hogy mekkora volt az egy főre jutó személyi jellegű ráfordítás a vizsgált időszakban!
Megnevezés | 1 | 2 | 3 | 4 | 5
Egy főre jutó személyi jellegű ráfordítás (eFt) |  |  |  |  |
Értékelje a kapott eredményt! Folyamatosan az adott időszakban. További vizsgálat tárgya lehet, hogy ezen belül a hogyan változik.
17. Hogyan változott az értékcsökkenési leírás a vizsgált időszakban? Folyamatosan növekedett, abszolút értékben hozzávetőleg nőtt a vizsgált időszakban. Ennek oka a vagyoni helyzetnél már vizsgált folyamatos volt.
18. Számítsa ki az árbevétel arányos üzemi és adózott eredményt! Értékelje a vizsgált időszak változásait!
Megnevezés | 1 | 2 | 3 | 4 | 5
árbevétel arányos eredmény 1 |  |  |  |  |
árbevétel arányos eredmény 2 |  |  |  |  |
Ez a mutató arra világít rá, hogy a vállalkozás mekkora forgalom arányos haszonnal dolgozik, teljes tevékenységét tekintve. Elvárt értéke nincs, de növekvő tendenciája kedvezőnek minősíthető. A fenti mutatószámok alapján megállapítható, hogy az első három év árbevétel arányos nyereségéhez képest a 4. évben jelentős csökkenés van, az 5. évben pedig enyhe emelkedés. A csökkenés közvetlen okát az árbevétel jelentős csökkenésével lehet magyarázni a 4. évben. Az 5. év árbevétele jelentősen emelkedett ugyan, de ugyanakkor jelentősen emelkedtek a személyi jellegű ráfordítások és a beruházások miatt az értékcsökkenési leírás összege. Nem lehet a vizsgált időszak adatait megbízhatóan minősíteni, mert nem ismertek az iparági adatok, de mindenképpen fontos tovább vizsgálni az árbevétel csökkenését, illetve a költségek növekedését.
19. Számítsa ki a ROE mutatót a vizsgált években! Számoljon az adott évi adattal az átlagos állomány helyett!
Megnevezés | 1 | 2 | 3 | 4 | 5
ROE |  |  |  |  |
A ROE megmutatja, hogy a vállalkozás saját tőkéje mekkora hozamot biztosít a gazdasági szereplők számára a vizsgált időszakban. Elvárt értéke nincs, de növekvő tendenciája kedvezőnek minősíthető.
20. Számítsa ki a ROA mutatót a vizsgált években! Számoljon az adott évi adattal az átlagos állomány helyett!
Megnevezés | 1 | 2 | 3 | 4 | 5
ROA |  |  |  |  |
A ROA megmutatja, hogy a vállalkozás eszközállománya mekkora hozamot biztosít a gazdasági szereplők számára a vizsgált időszakban. Elvárt értéke nincs, de növekvő tendenciája kedvezőnek minősíthető.
21. Bontsa tényezőkre és értékelje a változást!
Megnevezés | 1 | 2 | 3 | 4 | 5
Adózott eredmény | 229 943 | 495 847 | 496 327 | 103 790 | 263 904
Értékesítés nettó árbevétele | 1 637 953 | 2 742 378 | 3 292 304 | 2 872 650 | 3 647 894
Eszközök összesen | 1 577 725 | 1 787 704 | 2 843 813 | 4 025 658 | 3 682 478
Saját tőke | 1 022 376 | 1 518 223 | 2 014 550 | 2 118 340 | 2 382 244
Eszközök forgási sebessége | 1,0382 | 1,5340 | 1,1577 | 0,7136 | 0,9906
Árbevétel arányos eredmény | 0,1404 | 0,1808 | 0,1508 | 0,0361 | 0,0723
Tőkeáttétel | 1,5432 | 1,1775 | 1,4116 | 1,9004 | 1,5458
Az eszközök forgási sebessége hatékonysági mutató, ami megmutatja, hogy a vizsgált időszakban az eszközök hányszor térültek meg árbevétel formájában. A forgási sebesség mutatóknál általános elvárás a növekedés.
A vizsgált tőkeáttételi mutató megmutatja, hogy a saját tőke egy egységére mekkora értékű eszközállomány jut. A mutató növekedése a tőkeáttétel növekedését jelenti, ami egy bizonyos pont után egyértelműen kedvezőtlen lehet.
A tényezőkre bontás 4. évében egyértelműen látható, hogy az árbevétel arányos eredmény mellett, jelentősen csökkent az eszközök forgási sebessége, ugyanakkor megnőtt a tőkeáttétel. Míg az első mutató hátterében a jelentősen csökkent árbevétel, a másik két mutató hátterében a jelentős beruházások és az ehhez felvett hitel áll.
A tényezőkre bontás alaposabb elemzésre ad lehetőséget. A ROE és ROA mutató vizsgált időszaki eredményeit befolyásoló tényezőket bemutatva rá lehet világítani a jövedelmezőségi, hatékonysági és tőkeáttételi háttérre.
A felbontást statisztikai módszerekkel tovább lehet finomítani. (A rövid áttekintés Laáb Ágnes: Folyamatos mérés és elemzés feltételeinek megteremtése előadása alapján készült, ahol a szerző Deák István SZTE 2005-ös oktatási fóliáira hivatkozik.)
Ennek főbb módszerei: láncmódszer, abszolút eltérések módszere, relatív eltérések módszere.
Az elemzendő mutató: Y,
Δ Y= Y 1 − Y 2
Ha Y=a⋅b⋅c , tehát
Δ Y=( a 1⋅b 1⋅c 1 )−( a 0 ⋅ b 0 ⋅ c 0 )
A láncmódszer
A befolyásoló tényezők közül minden lépésben csak egy tényezőt változtatunk meg, de amit egyszer már megváltoztattunk, azt a későbbiekben már a megváltoztatott értéken vesszük figyelembe.
’a’ tényező hatása= Y 1 Δ a= a 1 ⋅ b 0 ⋅ c 0
’b’ tényező hatása= Y 1 Δ b= a 1 ⋅ b 1 ⋅ c 0
’c’ tényező hatása= Y 1 Δ c= a 1 ⋅ b 1 ⋅ c 1
Az abszolút különbözetek módszere
’a’ tényező hatása=( a 1 – a 0 )⋅ b 0 ⋅ c 0
’b’ tényező hatása= a 1 ⋅( b 1 – b 0 )⋅ c 0
’c’ tényező hatása= a 1 ⋅ b 1 ⋅( c 1 – c 0 )
A relatív eltérések módszere
’a’ tényező hatása= a 1 / a 0 ⋅ Y 0
’b’ tényező hatása=( a 1 b 1 / a 0 b 0 )− a 1 a 0 ⋅ Y 0
’c’ tényező hatása=( a 1 b 1 c 1 / a 0 b 0 c 0 )−( a 1 b 1 / a 0 b 0 )⋅ Y 0