KURZUS: Pénzügyi és gazdasági elemzés, tervezés és ellenőrzés

MODUL: I. modul Pénzügyi és gazdasági elemzés, tervezés

3. lecke: A vállalkozási eredmény tervezése

| 1. feladat. Az alábbi adatokon alapulva végezze el a vállalkozás utólagos nagyvonalú elemzését az átlagos fedezeti hányad módszerével!
Megnevezés | Előző év | Előző év | Tárgyév | Tárgyév
A termék | B termék | A termék | B termék
Értékesítés mennyisége (db) | 100.000 | 20.000 | 87.000 | 36.000
Nettó eladási ár (Ft/db) | 1.200 | 2.500 | 1.100 | 2.700
Közvetlen önköltség | 860 | 1.800 | 890 | 1.850
Megnevezés | Előző év (eFt) | Tárgyév (eFt)
Közvetett költségek | 14.500 | 15.700
Egyéb bevételek | 124 | 150
Egyéb ráfordítások | 57 | 80
Kapott osztalék | 180 | 150
Fizetett kamat | 50 | 80
Egészítse ki a táblázatot! Az átlagos fedezeti hányadot két tizedes pontossággal, %-ban adja meg!
Megnevezés | Előző év A és B termék | Tárgyév A és B termék | Tárgyidőszaki értékek bázis alapon A és B termék
Árbevétel |  |  |
Közvetlen költség |  |  |
Fedezeti összeg |  |  |
Átlagos fedezeti hányad (%) |  |  |
Egészítse ki a táblázatot! Az átlagos fedezeti hányadot két tizedes pontossággal, együtthatós formában adja meg!
Megnevezés | Mellékszámítás | Hatás
Árváltozás hatása |  |
Önköltségváltozás hatása |  |
Volumenváltozás hatása |  |
Összetételváltozás hatása |  |
Fedezeti összeg változása |  |
Közvetett költségek változása |  |
Egyéb eredményváltozás |  |
Pénzügyi eredményváltozás |  |
Összesen |  |
Elméleti kérdések
1. Melyik a pénzügyi tervezés fő célja?
| a hatékonyság növelése
| a saját tőke növelése tulajdonosi befizetésekkel
| a folyamatos likviditás fenntartása
| a jövedelmezőség szinten tartása
2. Egészítse ki az alábbi kifejezéseket! elemzés tervezést segítő eljárások részletes terv üzleti terv A fent felsoroltak a időszak
3. Egészítse ki a fedezeti összeg lépéseire vonatkozó szöveget a megfelelő szavakkal összehasonlítható termékek esetén! A bázis és tárgyidőszakra is ki kell számítani az értékesítés , az értékesítés , majd ezekből a összeget. A összeg változását kell kiszámítani. Ki kell számítani a tárgyidőszaki értékesítés számított összegét, valamint a tárgyidőszak értékesítésének számított értékét. Ezután következik a kalkulációja. Az előzőek alapján az összehasonlítható termékekre vonatkozóan kiszámítjuk a fedezeti összeg tényezőket.
4. Egészítse ki az ÁK(F)N struktúra összetevőit! Tegye ki a megfelelő elő- és műveleti jelet!
Összetevők | Műveleti jel
5. Egészítse ki a mondatokat! A pénzügyi elemzés elsősorban a és összehasonlításra épül. Az összehasonlításnál vizsgálhatók az és a eltérések is.

| Mellékletek a 3. leckéhez
1. A fontosabb eredménytényezők
Üzemi (üzleti) bevételek és ráfordítások | Fontosabb egyéb ráfordítások és bevételek | Fontosabb pénzügyi ráfordítások és bevételek
Értékesítés nettó árbevétele (Ö*, F**) | Értékesített immateriális javak, tárgyi eszközök könyv szerinti értéke/bevétele | Befektetett pénzügyi eszközök árfolyamvesztesége/ árfolyamnyeresége
Értékesítés közvetlen költségei (F) | Mérlegfordulónap előtt bekövetkezett eseményeknek az üzleti évhez kapcsolódó ráfordításai Pl. fizetett/kapott bírságok, kötbérek, fekbérek, késedelmi kamatok, kártérítések | Fizetendő/kapott kamatok és kamatjellegű ráfordítások
Értékesítés közvetett költsége i(F) | Utólag adott/kapott - közvetve kapcsolódó - pénzügyileg rendezett engedmény | Forgóeszközök között kimutatott befektetések, értékpapírok árfolyamvesztesége /árfolyamnyeresége
Anyagjellegű ráfordítások (Költségek, Ö)(Részei: Anyagköltség, Igénybe vett szolgáltatások értéke, Egyéb szolgáltatások értéke, Eladott áruk beszerzési értéke, Eladott (közvetített) szolgáltatások értéke) | Céltartalék képzése/felhasználása | Részesedések, értékpapírok, bankbetétek értékvesztése, visszaírásuk nem bevétel, hanem a korábbi ráfordítás csökkenése
Személyi jellegű ráfordítások, Költségek (Ö) (Részei: Bérköltség, Személyi jellegű egyéb kifizetések, Bérjárulékok) | Értékvesztés, terven felüli értékcsökkenés/visszaírása | Átváltáskori, értékeléskori árfolyamveszteség/ árfolyamnyereség
Értékcsökkenési leírás (Ö) | Adók, illetékek, hozzájárulások (költségvetéssel, önkormányzattal, elkülönített alapokkal szemben, fogyasztási adó, jövedéki adó)/visszafizetési kötelezettség nélkül kapott támogatás, juttatás | A kapott osztalék bevétel.
*Ö:összköltség eljárásra épülő eredménykimutatás **F: forgalmi költség eljárásra épülő eredménykimutatás | Különféle egyéb ráfordítások Behajthatatlan követelés leírt összege, hiányzó, megsemmisült, Állományból kivezetett vagyontárgyak könyv szerinti értéke/ Biztosító által visszaigazolt kártérítés összege, különféle egyéb bevételek | Társaságba bevitt eszközök nyilvántartás szerinti értéke és létesítő okiratban meghatározott értéke közötti pozitív vagy negatív különbözet értékpapírnak vagy részesedésnek minősülő vagyontárgy esetén
Elengedett követelés könyv szerinti értéke/ Hitelező által elengedett kötelezettség értéke
Véglegesen fejlesztési célra adott/kapott támogatás Véglegesen nem fejlesztési célra átadott/kapott pénzeszközök
Térítés nélkül átadott eszközök nyilvántartás szerinti értéke/ térítés nélkül átvett eszközök forgalmi, piaci értéke
Ajándékként, hagyatékként kapott, fellelt eszközök piaci értéke
Társaságba bevitt eszközök nyilvántartás szerinti értéke és létesítő okiratban meghatározott értéke közötti pozitív vagy negatív különbözet értékpapírnak vagy részesedésnek nem minősülő vagyontárgy esetén
2. Képletek a példatár feladatainak tanulmányozásához
Termelési érték elemzéséhez
Termelési érték változása:
K v = ∑ q 1 p 1 − ∑ q 0 p 0
Árváltozás hatása a termelési érték alakulására:
K p = ∑ q 1 p 1 − ∑ q 1 p 0
Volumenváltozás hatása a termelési érték alakulására:
K q = ∑ q 1 p 0 − ∑ q 0 p 0
K v = K p + K q
Értékindex ( I v ): ∑ q 1 p 1 ∑ q 0 p 0
Árindex ( I p ): ∑ q 1 p 1 ∑ q 1 p 0
Volumenindex (I): ∑ q 1 p 0 ∑ q 0 p 0
I v = I p ⋅ I q
Ha a termeléshez kapcsolódó normaóra ismert, akkor a volumenváltozás hatása tovább bontható:
1. | teljesített normaóra változás hatása: ( ∑ q 1 n 1 − ∑ q 0 n 0 )⋅ ∑ q 0 p 0 ∑ q 0 n 0
2. | 1 normaórára jutó termelési érték változásának hatása: ( ∑ q 1 p 0 ∑ q 1 n 1 − ∑ q 0 p 0 ∑ q 0 n 0 )⋅ ∑ q 1 n 1
| 2/1. | fajlagos normaóra változás hatása: ( ∑ q 1 p 0 ∑ q 1 n 1 − ∑ q 1 p 0 ∑ q 1 n 0 )⋅ ∑ q 1 n 1
| 2/2. | összetétel változás hatása: ( ∑ q 1 p 0 ∑ q 1 n 0 − ∑ q 0 p 0 ∑ q 0 n 0 )⋅ ∑ q 1 n 1
Fedezeti összeg elemzésénél használt összefüggések
Volumen változás hatása a fedezeti összegre:
I q ⋅ ∑ q 0 f 0 − ∑ q 0 f 0
Összetétel-változás hatása a fedezeti összegre:
∑ q 1 f 0 − I q ⋅ ∑ q 0 f 0
Árváltozás hatása a fedezeti összegre:
∑ q 1 f 1 − ∑ q 1 f * vagy ∑ q 1 p 1 − ∑ q 1 p 0
Önköltség változás hatása a fedezeti összegre:
∑ q 1 f * − ∑ q 1 f 0 vagy ∑ q 1 ö 0 − ∑ q 1 ö 1
Megjegyzés:
f * =( p 0 − ö 1 )
3. Eltérésfelbontás alkalmazása a költségelemzésben
(A rövid áttekintés Laáb Ágnes: Folyamatos mérés és elemzés feltételeinek megteremtése előadása alapján készült, ahol a szerző Deák István SZTE 2005-ös oktatási fóliáira hivatkozik.)
Az időszak összes költsége szorzat formájában: ∑ q⋅f⋅p
ahol "q" a volumen (pl. db), "f" a fajlagos költség (pl. óra/db), "p" a költségtarifa (egységár, pl. Ft/óra)
A láncmódszer alkalmazása
Volumenváltozás hatása:
∑ ( q 1 – q 0 )⋅ f 0 ⋅ p 0
Fajlagos változás hatása:
∑ q 1 ⋅( f 1 – f 0 )⋅ p 0
Tarifa változás hatása:
∑ q 1 ⋅ f 1 ⋅( p 1 – p 0 )
Volumenhatás szétbontása a láncmódszer alapján
Bázis időszaki költség = k h 0 ⋅( ∑ q 0 ⋅ a 0 )
tiszta volumenhatás: k h 0 ⋅ ∑ ( q 1 ⋅ q 0 ) ⋅ a 0
összetétel változás hatása: ( k h 10 – k h 0 )⋅( ∑ q 1 ⋅ a 0 )
vagy: volumenhatás - tiszta volumenhatás
ahol "kh0" a bázis költséghányad = ( ∑ q 0 ⋅ f 0 ⋅ p 0 )/( ∑ q 0 ⋅ a 0 ) "kh10" fiktív költséghányad = ( ∑ q 1 ⋅ f 0 ⋅ p 0 )/( ∑ q 1 ⋅ a 0 ) "a" az eladási ár